Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
pirma ir antra vieta atkrito. ka darys trecia?
-
- Varovas
- Posts: 17
- Joined: 2007-Dec-02 18:54
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
Is kur zinai, kad ir antra atkrito?
Trecia tikrai ims plotus:)
Trecia tikrai ims plotus:)
- Strelcius
- Super Men
- Posts: 3719
- Joined: 2006-Aug-01 21:30
- Location: Kaunas
- Contact:
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
is kur Kestukas zino, kad trecia ims plotus? ![Smile :)](./images/smilies/smile.gif)
tiesa, konkursai sustabdyti, nes pasirodo eilinis lepsusas: uz plotus reikes sumoketi po metu![Very Happy :D](./images/smilies/biggrin.gif)
![Smile :)](./images/smilies/smile.gif)
tiesa, konkursai sustabdyti, nes pasirodo eilinis lepsusas: uz plotus reikes sumoketi po metu
![Very Happy :D](./images/smilies/biggrin.gif)
Lietuvis
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
SKELBIAMAS KONKURSAS DĖL LEIDIMO NAUDOTI MEDŽIOJAMŲJŲ GYVŪNŲ IŠTEKLIUS RASEINIŲ RAJONE SUFORMUOTIEMS MEDŽIOKLĖS PLOTAMS LAIMĖTI
Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Kauno regiono aplinkos apsaugos departamentas skelbia konkursą laisviems Raseinių rajone suformuotiems medžioklės plotams laimėti (anksčiau buvęs VĮ Raseinių miškų urėdijos Lenkelių profesionalios medžioklės plotų vienetas). Konkursas paklebtas leidinio „Valstybės žinios“ priede „Informaciniai pranešimai“ 2013 m. gegužės 10 d. Nr. 38.
Medžioklės plotų vienetas yra suformuotas Raseinių miškų urėdijos, Padubysio ir Biruliškių girininkijose, kurio bendras plotas 2954,6 ha, miškai sudaro 397,6 ha, laukai – 2488,0 ha, vandens telkiniai – 69,0 ha, nemedžioklės plotai – 108,2 ha. Minimalus metinis mokestis už medžiojamųjų gyvūnų naudojimą - 1769,37 Lt.
Konkurso dalyvio 50 Lt įnašas sumokamas į sąskaitą LT 22 7044 0600 0292 0954. AB SEB banke.
Konkurso dalyvis pasiūlymą pateikia užklijuotame voke pats arba siunčia paštu iki 2013 m. birželio 12 d. 12 val. Konkurso komisijos posėdis laimėjusiam Konkursą pasiūlymui nustatyti ir vokų atplėšimo procedūra vyks 2013 m. birželio 12 d., 13 val. Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Kauno regiono aplinkos apsaugos departamente, Rotušės a. 12, Kaune.
Dokumentai ir pasiūlymai pateikiami lietuvių kalba.
Informaciją teikia Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Kauno regiono aplinkos apsaugos departamento Gyvosios gamos apsaugos inspekcijos viršininkas Alvydas Glinskis, tel. (8 37) 409797, el. p. ggai@krd.am.lt
Konkurso organizavimą reglamentuoja Leidimų naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius medžioklės plotų vienete išdavimo konkurso organizavimo tvarka (toliau – Konkurso tvarka) (Žin., 2002, Nr. 98-4346; 2008, Nr. 45-1700; 2010, Nr. 66-3300; 2012, Nr. 145-7479). Vadovaujantis Konkurso tvarkos 9-9.3 punktų reikalavimais, asmuo, siekiantis užsiregistruoti Konkurso dalyviu, Konkurso komisijai užklijuotame voke su užrašu „Leidimo naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius medžioklės plotų vienete išdavimo konkursui, neatplėšti iki 2013 m. birželio 12 d. 12 val.“ turi pateikti:
1. Prašymą dalyvauti Konkurse, nurodydamas juridinio asmens pavadinimą ir kodą (fizinis asmuo - asmens duomenis, medžiotojo bilieto numerį, jo išdavimo bei medžiotojo selekcininko kvalifikacijos suteikimo datą), adresą, telefoną ir konkrečią siūlomą kasmetinę savanorišką įmoką į Aplinkos apsaugos rėmimo programą;
2. Registruotų įstatų kopiją;
3. Banko įstaigos išduotą dokumentą, įrodantį, kad asmuo į Konkurso organizatoriaus skelbime nurodytą banko įstaigos sąskaitą pervedė nustatyto dydžio Konkurso dalyvio įnašą.
Vadovaujantis Konkurso tvarkos 1 punkto nuostatomis, Konkursą laimi dalyvis, pateikęs pasiūlymą mokėti didžiausią kasmetinę savanorišką įmoką į Aplinkos apsaugos rėmimo programą. Pagal Konkurso tvarkos 16 punkto nuostatas, Konkurso organizatorius, įvykus Konkursui, per 3 darbo dienas raštu informuoja Konkurso dalyvius apie Konkurso rezultatus. Konkurso dalyvis, kurio pasiūlymas pripažintas laimėjusiu, informuojamas, kada ir kur jam bus išduotas Leidimas. Konkurso laimėtojui Leidimas išduodamas, pateikus dokumentus, įrodančius, kad Konkurso laimėtojas sumokėjo pasiūlytą kasmetinę savanorišką įmoką į Aplinkos apsaugos rėmimo programą. Jei Konkurso laimėtojas per 1 mėnesį nuo jo pripažinimo laimėjusiu Konkursą nepateikia minėtų dokumentų, Leidimas jam neišduodamas ir Konkurso laimėtoju pripažįstamas Konkurso dalyvio pasiūlymas, kuris buvo eilėje antrasis, trečiasis ir t. t.“. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad pagal Konkurso tvarkos 21 punkto reikalavimus mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą mokamas Lietuvos Respublikos mokesčių už valstybinius gamtos išteklius įstatymo (Žin., 1991, Nr. 11-274; 2006, Nr. 65-2382; 2010, N.139-7104) nustatyta tvarka. Konkurso laimėtojo pasiūlyta kasmetinė savanoriška įmoka į Aplinkos apsaugos rėmimo programą mokama į valstybės biudžetą tais pačiais terminais, kaip ir mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą, išskyrus kasmetinę savanorišką įmoką, kuri mokama Konkurso laimėjimo metais ir teisės aktų nustatyta tvarka naudojama Aplinkos apsaugos rėmimo programai finansuoti.
Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Kauno regiono aplinkos apsaugos departamentas skelbia konkursą laisviems Raseinių rajone suformuotiems medžioklės plotams laimėti (anksčiau buvęs VĮ Raseinių miškų urėdijos Lenkelių profesionalios medžioklės plotų vienetas). Konkursas paklebtas leidinio „Valstybės žinios“ priede „Informaciniai pranešimai“ 2013 m. gegužės 10 d. Nr. 38.
Medžioklės plotų vienetas yra suformuotas Raseinių miškų urėdijos, Padubysio ir Biruliškių girininkijose, kurio bendras plotas 2954,6 ha, miškai sudaro 397,6 ha, laukai – 2488,0 ha, vandens telkiniai – 69,0 ha, nemedžioklės plotai – 108,2 ha. Minimalus metinis mokestis už medžiojamųjų gyvūnų naudojimą - 1769,37 Lt.
Konkurso dalyvio 50 Lt įnašas sumokamas į sąskaitą LT 22 7044 0600 0292 0954. AB SEB banke.
Konkurso dalyvis pasiūlymą pateikia užklijuotame voke pats arba siunčia paštu iki 2013 m. birželio 12 d. 12 val. Konkurso komisijos posėdis laimėjusiam Konkursą pasiūlymui nustatyti ir vokų atplėšimo procedūra vyks 2013 m. birželio 12 d., 13 val. Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Kauno regiono aplinkos apsaugos departamente, Rotušės a. 12, Kaune.
Dokumentai ir pasiūlymai pateikiami lietuvių kalba.
Informaciją teikia Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Kauno regiono aplinkos apsaugos departamento Gyvosios gamos apsaugos inspekcijos viršininkas Alvydas Glinskis, tel. (8 37) 409797, el. p. ggai@krd.am.lt
Konkurso organizavimą reglamentuoja Leidimų naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius medžioklės plotų vienete išdavimo konkurso organizavimo tvarka (toliau – Konkurso tvarka) (Žin., 2002, Nr. 98-4346; 2008, Nr. 45-1700; 2010, Nr. 66-3300; 2012, Nr. 145-7479). Vadovaujantis Konkurso tvarkos 9-9.3 punktų reikalavimais, asmuo, siekiantis užsiregistruoti Konkurso dalyviu, Konkurso komisijai užklijuotame voke su užrašu „Leidimo naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius medžioklės plotų vienete išdavimo konkursui, neatplėšti iki 2013 m. birželio 12 d. 12 val.“ turi pateikti:
1. Prašymą dalyvauti Konkurse, nurodydamas juridinio asmens pavadinimą ir kodą (fizinis asmuo - asmens duomenis, medžiotojo bilieto numerį, jo išdavimo bei medžiotojo selekcininko kvalifikacijos suteikimo datą), adresą, telefoną ir konkrečią siūlomą kasmetinę savanorišką įmoką į Aplinkos apsaugos rėmimo programą;
2. Registruotų įstatų kopiją;
3. Banko įstaigos išduotą dokumentą, įrodantį, kad asmuo į Konkurso organizatoriaus skelbime nurodytą banko įstaigos sąskaitą pervedė nustatyto dydžio Konkurso dalyvio įnašą.
Vadovaujantis Konkurso tvarkos 1 punkto nuostatomis, Konkursą laimi dalyvis, pateikęs pasiūlymą mokėti didžiausią kasmetinę savanorišką įmoką į Aplinkos apsaugos rėmimo programą. Pagal Konkurso tvarkos 16 punkto nuostatas, Konkurso organizatorius, įvykus Konkursui, per 3 darbo dienas raštu informuoja Konkurso dalyvius apie Konkurso rezultatus. Konkurso dalyvis, kurio pasiūlymas pripažintas laimėjusiu, informuojamas, kada ir kur jam bus išduotas Leidimas. Konkurso laimėtojui Leidimas išduodamas, pateikus dokumentus, įrodančius, kad Konkurso laimėtojas sumokėjo pasiūlytą kasmetinę savanorišką įmoką į Aplinkos apsaugos rėmimo programą. Jei Konkurso laimėtojas per 1 mėnesį nuo jo pripažinimo laimėjusiu Konkursą nepateikia minėtų dokumentų, Leidimas jam neišduodamas ir Konkurso laimėtoju pripažįstamas Konkurso dalyvio pasiūlymas, kuris buvo eilėje antrasis, trečiasis ir t. t.“. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad pagal Konkurso tvarkos 21 punkto reikalavimus mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą mokamas Lietuvos Respublikos mokesčių už valstybinius gamtos išteklius įstatymo (Žin., 1991, Nr. 11-274; 2006, Nr. 65-2382; 2010, N.139-7104) nustatyta tvarka. Konkurso laimėtojo pasiūlyta kasmetinė savanoriška įmoka į Aplinkos apsaugos rėmimo programą mokama į valstybės biudžetą tais pačiais terminais, kaip ir mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą, išskyrus kasmetinę savanorišką įmoką, kuri mokama Konkurso laimėjimo metais ir teisės aktų nustatyta tvarka naudojama Aplinkos apsaugos rėmimo programai finansuoti.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
SKELBIAMI KONKURSAI DĖL LEIDIMŲ NAUDOTI MEDŽIOJAMŲJŲ GYVŪNŲ IŠTEKLIUS ALYTAUS, LAZDIJŲ RAJONUOSE SUFORMUOTIEMS MEDŽIOKLĖS PLOTAMS LAIMĖTI
Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamentas skelbia konkursus laisviems Alytaus ir Lazdijų rajonuose suformuotiems medžioklės plotų vienetams laimėti „Bestraigiškės“, „Dzirmiškis“, „Šilas“. Konkursai paskelbti leidinio „Valstybės žinios“ priede „Informaciniai pranešimai“ 2013 m. birželio 5 d. Nr. 45(1).
1. "Bestragiškės" mpv
Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamentas (toliau – Departamentas) organizuoja konkursą Leidimui naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius medžioklės ploto vienete „Bestraigiškės“ išduoti.
Medžioklės ploto aprašas: Medžioklės plotų vienetas suformuotas VĮ Veisiejų miškų urėdijos Leipalingio girininkijoje. Bendras plotas 1086,0 ha.
Medžioklės plotų vienetą “Bestraigiškės” sudaro 228,9 ha lapuočių ir mišrių lapuočių su spygliuočiais medynai (spygliuočių – iki 50%), 192,3 ha mišrių spygliuočių su lapuočiais medynai (lapuočių – nuo 25 iki 50%), 73,6 ha mišrių spygliuočių su nedidele lapuočių priemaiša medynai (lapuočių – nuo 11 iki 24%), 375,4 ha grynų pušynų su ne didesne kaip 10% kitų medžio rūšių priemaiša, 179,8 ha laukų ir 2 ha vandens telkinių. Nemedžiojami plotai 34 ha.
Metinis mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą: Medžioklės plotų vieneto „Bestraigiškės“ mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą, taikant 2012 m. indekso koeficientą, yra 1266,00 Lt.
Konkurso dalyvio įnašas: 50,00 Lt, kuris sumokamas į Departamento sąskaitą – LT 934010040900010007 AB DNB banko Alytaus skyrių.
Konkurso dalyvių pasiūlymas: Asmuo užklijuotame voke turi pateikti lietuvių kalba:
1. Prašymą dalyvauti Konkurse, nurodydamas juridinio asmens pavadinimą ir kodą (fizinis asmuo – asmens duomenis, medžiotojo bilieto numerį, jo išdavimo bei medžiotojo selekcininko kvalifikacijos suteikimo datą), adresą, telefoną ir konkretų siūlomą kasmetinę savanorišką įmoką į Aplinkos apsaugos rėmimo programą.
2. Registruotų įstatų kopiją;
3. Banko įstaigos išduotą dokumentą, įrodantį, kad asmuo į Konkurso organizatoriaus skelbime nurodytą banko įstaigos sąskaitą pervedė nustatyto dydžio Konkurso dalyvio įnašą.
Pasiūlymo padavimo vieta ir laikas: Pasiūlymai priimami iki 2013 m. liepos 8 d., darbo dienomis nuo 8.00 iki 16.00 val., liepos 9 d. nuo 8.00 iki 12.00 val., adresu Kauno g. 69, Alytuje, 104 kab. arba 218 kab.
Informacija teikiama: tel. 8-315-56752, 8-683-11252.“
2. "Dzirmiškio" mpv
„Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamentas (toliau – Departamentas) organizuoja konkursą Leidimui naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius medžioklės ploto vienete „Dzirmiškis“ išduoti.
Medžioklės ploto aprašas: Medžioklės plotų vienetas suformuotas VĮ Alytaus miškų urėdijos Dzirmiškių girininkijoje. Bendras plotas 3307,1 ha.
Medžioklės plotų vienetą “Dzirmiškis” sudaro 425,1 ha lapuočių ir mišrių lapuočių su spygliuočiais medynai (spygliuočių – iki 50%), 321,1 ha mišrių spygliuočių su lapuočiais medynai (lapuočių – nuo 25 iki 24%), 256,3 ha mišrių spygliuočių su nedidele lapuočių priemaiša medynai (lapuočių – nuo 11 iki 24%), 482,6 ha grynų pušynų su ne didesne kaip 10% kitų medžio rūšių priemaiša, 1556,3 ha laukų ir 57,4 ha vandens telkinių. Nemedžiojami plotai 208,3 ha.
Metinis mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą: Medžioklės plotų vieneto „Dzirmiškis“ mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą, taikant 2012 m. indekso koeficientą, yra 2732,00 Lt.
Konkurso dalyvio įnašas: 50,00 Lt, kuris sumokamas į Departamento sąskaitą – LT 934010040900010007 AB DNB banko Alytaus skyrių.
Konkurso dalyvių pasiūlymas: Asmuo užklijuotame voke turi pateikti lietuvių kalba:
1. Prašymą dalyvauti Konkurse, nurodydamas juridinio asmens pavadinimą ir kodą (fizinis asmuo – asmens duomenis, medžiotojo bilieto numerį, jo išdavimo bei medžiotojo selekcininko kvalifikacijos suteikimo datą), adresą, telefoną ir konkretų siūlomą kasmetinę savanorišką įmoką į Aplinkos apsaugos rėmimo programą.
2. Registruotų įstatų kopiją;
3. Banko įstaigos išduotą dokumentą, įrodantį, kad asmuo į Konkurso organizatoriaus skelbime nurodytą banko įstaigos sąskaitą pervedė nustatyto dydžio Konkurso dalyvio įnašą.
Pasiūlymo padavimo vieta ir laikas: Pasiūlymai priimami iki 2013 m liepos 8 d. nuo 8.00 iki 16.00 val., liepos 9 d. nuo 8.00 iki 12.00 val., adresu Kauno g. 69, Alytuje, 104 kab. arba 218 kab.
Informacija teikiama: tel. 8-315-56752, 8-683-11252.“
3. "Šilas" mpv
„Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamentas (toliau – Departamentas) organizuoja konkursą Leidimui naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius medžioklės ploto vienete „Šilas“ išduoti.
Medžioklės ploto aprašas: Medžioklės plotų vienetas suformuotas VĮ Alytaus miškų urėdijos Dzirmiškių girininkijoje. Bendras plotas 1085,6 ha.
Medžioklės plotų vienetą “Šilas” sudaro 86 ha lapuočių ir mišrių lapuočių su spygliuočiais medynai (spygliuočių – iki 50%), 43 ha mišrių spygliuočių su lapuočiais medynai (lapuočių – nuo 25 iki 50%), 27,8 ha mišrių spygliuočių su nedidele lapuočių priemaiša medynai (lapuočių – nuo 11 iki 24%), 446,3 ha grynų pušynų su ne didesne kaip 10 procentų kitų medžio rūšių priemaiša, 257,3 ha laukų ir 25 ha vandens telkinių. Nemedžiojami plotai 200,2 ha.
Metinis mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą: Medžioklės plotų vieneto „Šilas“ mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą, taikant 2012 m. indekso koeficientą, yra 683,00 Lt.
Konkurso dalyvio įnašas: 50,00 Lt, kuris sumokamas į Departamento sąskaitą – LT 934010040900010007 AB DNB banko Alytaus skyrių.
Konkurso dalyvių pasiūlymas: Asmuo užklijuotame voke turi pateikti lietuvių kalba:
1. Prašymą dalyvauti Konkurse, nurodydamas juridinio asmens pavadinimą ir kodą (fizinis asmuo – asmens duomenis, medžiotojo bilieto numerį, jo išdavimo bei medžiotojo selekcininko kvalifikacijos suteikimo datą), adresą, telefoną ir konkretų siūlomą kasmetinę savanorišką įmoką į Aplinkos apsaugos rėmimo programą.
2. Registruotų įstatų kopiją;
3. Banko įstaigos išduotą dokumentą, įrodantį, kad asmuo į Konkurso organizatoriaus skelbime nurodytą banko įstaigos sąskaitą pervedė nustatyto dydžio Konkurso dalyvio įnašą.
Pasiūlymo padavimo vieta ir laikas: Pasiūlymai priimami iki 2013 m. liepos 8 d., darbo dienomis nuo 8.00 iki 16.00 val., liepos 9 d. nuo 8.00 iki 12.00 val., adresu Kauno g. 69, Alytuje, 104 kab. arba 218 kab.
Informacija teikiama: tel. 8-315-56752, 8-683-11252.“
Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamentas skelbia konkursus laisviems Alytaus ir Lazdijų rajonuose suformuotiems medžioklės plotų vienetams laimėti „Bestraigiškės“, „Dzirmiškis“, „Šilas“. Konkursai paskelbti leidinio „Valstybės žinios“ priede „Informaciniai pranešimai“ 2013 m. birželio 5 d. Nr. 45(1).
1. "Bestragiškės" mpv
Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamentas (toliau – Departamentas) organizuoja konkursą Leidimui naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius medžioklės ploto vienete „Bestraigiškės“ išduoti.
Medžioklės ploto aprašas: Medžioklės plotų vienetas suformuotas VĮ Veisiejų miškų urėdijos Leipalingio girininkijoje. Bendras plotas 1086,0 ha.
Medžioklės plotų vienetą “Bestraigiškės” sudaro 228,9 ha lapuočių ir mišrių lapuočių su spygliuočiais medynai (spygliuočių – iki 50%), 192,3 ha mišrių spygliuočių su lapuočiais medynai (lapuočių – nuo 25 iki 50%), 73,6 ha mišrių spygliuočių su nedidele lapuočių priemaiša medynai (lapuočių – nuo 11 iki 24%), 375,4 ha grynų pušynų su ne didesne kaip 10% kitų medžio rūšių priemaiša, 179,8 ha laukų ir 2 ha vandens telkinių. Nemedžiojami plotai 34 ha.
Metinis mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą: Medžioklės plotų vieneto „Bestraigiškės“ mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą, taikant 2012 m. indekso koeficientą, yra 1266,00 Lt.
Konkurso dalyvio įnašas: 50,00 Lt, kuris sumokamas į Departamento sąskaitą – LT 934010040900010007 AB DNB banko Alytaus skyrių.
Konkurso dalyvių pasiūlymas: Asmuo užklijuotame voke turi pateikti lietuvių kalba:
1. Prašymą dalyvauti Konkurse, nurodydamas juridinio asmens pavadinimą ir kodą (fizinis asmuo – asmens duomenis, medžiotojo bilieto numerį, jo išdavimo bei medžiotojo selekcininko kvalifikacijos suteikimo datą), adresą, telefoną ir konkretų siūlomą kasmetinę savanorišką įmoką į Aplinkos apsaugos rėmimo programą.
2. Registruotų įstatų kopiją;
3. Banko įstaigos išduotą dokumentą, įrodantį, kad asmuo į Konkurso organizatoriaus skelbime nurodytą banko įstaigos sąskaitą pervedė nustatyto dydžio Konkurso dalyvio įnašą.
Pasiūlymo padavimo vieta ir laikas: Pasiūlymai priimami iki 2013 m. liepos 8 d., darbo dienomis nuo 8.00 iki 16.00 val., liepos 9 d. nuo 8.00 iki 12.00 val., adresu Kauno g. 69, Alytuje, 104 kab. arba 218 kab.
Informacija teikiama: tel. 8-315-56752, 8-683-11252.“
2. "Dzirmiškio" mpv
„Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamentas (toliau – Departamentas) organizuoja konkursą Leidimui naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius medžioklės ploto vienete „Dzirmiškis“ išduoti.
Medžioklės ploto aprašas: Medžioklės plotų vienetas suformuotas VĮ Alytaus miškų urėdijos Dzirmiškių girininkijoje. Bendras plotas 3307,1 ha.
Medžioklės plotų vienetą “Dzirmiškis” sudaro 425,1 ha lapuočių ir mišrių lapuočių su spygliuočiais medynai (spygliuočių – iki 50%), 321,1 ha mišrių spygliuočių su lapuočiais medynai (lapuočių – nuo 25 iki 24%), 256,3 ha mišrių spygliuočių su nedidele lapuočių priemaiša medynai (lapuočių – nuo 11 iki 24%), 482,6 ha grynų pušynų su ne didesne kaip 10% kitų medžio rūšių priemaiša, 1556,3 ha laukų ir 57,4 ha vandens telkinių. Nemedžiojami plotai 208,3 ha.
Metinis mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą: Medžioklės plotų vieneto „Dzirmiškis“ mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą, taikant 2012 m. indekso koeficientą, yra 2732,00 Lt.
Konkurso dalyvio įnašas: 50,00 Lt, kuris sumokamas į Departamento sąskaitą – LT 934010040900010007 AB DNB banko Alytaus skyrių.
Konkurso dalyvių pasiūlymas: Asmuo užklijuotame voke turi pateikti lietuvių kalba:
1. Prašymą dalyvauti Konkurse, nurodydamas juridinio asmens pavadinimą ir kodą (fizinis asmuo – asmens duomenis, medžiotojo bilieto numerį, jo išdavimo bei medžiotojo selekcininko kvalifikacijos suteikimo datą), adresą, telefoną ir konkretų siūlomą kasmetinę savanorišką įmoką į Aplinkos apsaugos rėmimo programą.
2. Registruotų įstatų kopiją;
3. Banko įstaigos išduotą dokumentą, įrodantį, kad asmuo į Konkurso organizatoriaus skelbime nurodytą banko įstaigos sąskaitą pervedė nustatyto dydžio Konkurso dalyvio įnašą.
Pasiūlymo padavimo vieta ir laikas: Pasiūlymai priimami iki 2013 m liepos 8 d. nuo 8.00 iki 16.00 val., liepos 9 d. nuo 8.00 iki 12.00 val., adresu Kauno g. 69, Alytuje, 104 kab. arba 218 kab.
Informacija teikiama: tel. 8-315-56752, 8-683-11252.“
3. "Šilas" mpv
„Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamentas (toliau – Departamentas) organizuoja konkursą Leidimui naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius medžioklės ploto vienete „Šilas“ išduoti.
Medžioklės ploto aprašas: Medžioklės plotų vienetas suformuotas VĮ Alytaus miškų urėdijos Dzirmiškių girininkijoje. Bendras plotas 1085,6 ha.
Medžioklės plotų vienetą “Šilas” sudaro 86 ha lapuočių ir mišrių lapuočių su spygliuočiais medynai (spygliuočių – iki 50%), 43 ha mišrių spygliuočių su lapuočiais medynai (lapuočių – nuo 25 iki 50%), 27,8 ha mišrių spygliuočių su nedidele lapuočių priemaiša medynai (lapuočių – nuo 11 iki 24%), 446,3 ha grynų pušynų su ne didesne kaip 10 procentų kitų medžio rūšių priemaiša, 257,3 ha laukų ir 25 ha vandens telkinių. Nemedžiojami plotai 200,2 ha.
Metinis mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą: Medžioklės plotų vieneto „Šilas“ mokestis už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą, taikant 2012 m. indekso koeficientą, yra 683,00 Lt.
Konkurso dalyvio įnašas: 50,00 Lt, kuris sumokamas į Departamento sąskaitą – LT 934010040900010007 AB DNB banko Alytaus skyrių.
Konkurso dalyvių pasiūlymas: Asmuo užklijuotame voke turi pateikti lietuvių kalba:
1. Prašymą dalyvauti Konkurse, nurodydamas juridinio asmens pavadinimą ir kodą (fizinis asmuo – asmens duomenis, medžiotojo bilieto numerį, jo išdavimo bei medžiotojo selekcininko kvalifikacijos suteikimo datą), adresą, telefoną ir konkretų siūlomą kasmetinę savanorišką įmoką į Aplinkos apsaugos rėmimo programą.
2. Registruotų įstatų kopiją;
3. Banko įstaigos išduotą dokumentą, įrodantį, kad asmuo į Konkurso organizatoriaus skelbime nurodytą banko įstaigos sąskaitą pervedė nustatyto dydžio Konkurso dalyvio įnašą.
Pasiūlymo padavimo vieta ir laikas: Pasiūlymai priimami iki 2013 m. liepos 8 d., darbo dienomis nuo 8.00 iki 16.00 val., liepos 9 d. nuo 8.00 iki 12.00 val., adresu Kauno g. 69, Alytuje, 104 kab. arba 218 kab.
Informacija teikiama: tel. 8-315-56752, 8-683-11252.“
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
SKELBIMAS
Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Marijampolės regiono aplinkos apsaugos departamentas skelbia konkursą laisviems Vilkaviškio rajone suformuotam „Virbalio“ medžioklės ploto vienetui laimėti. „Virbalio“ medžioklės ploto vienetas, suformuotas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, kurio bendras plotas 1359,2 ha, laukai – 1270,8 ha, ne medžioklės plotai – 88,5 ha. Metinis mokestis už medžiojamųjų gyvūnų naudojimą – 523,00 Lt. Konkurso dalyvio įnašas 50 Lt įnašas sumokamas į Marijampolės RAAD AB DNB banko sąskaitą Nr. LT594010040800090046. Konkurso dalyvis pasiūlymą pateikia užklijuotuose vokuose su užrašu „Leidimo naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius „Virbalio“ medžioklės ploto vienete išdavimo konkursui, neatplėšti iki 2013 m. liepos 3 d. 13 val. Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Marijampolės regiono aplinkos apsaugos departamento Gyvosios gamos apsaugos inspekcijai adresu: Dariaus ir Girėno g. 4, LT-68176 Marijampolė. Dokumentai ir pasiūlymai pateikiami lietuvių kalba.
Pasiūlymai priimami iki 2013 m. liepos 3 d., 12 val.. Vokų atplėšimo procedūros pradžia 2013 m. liepos 3 d., 13 val., adresu: Dariaus ir Girėno g. 4, Marijampolė.
Dėl išsamesnės informacijos kreiptis į Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Marijampolės regiono aplinkos apsaugos departamento Gyvosios gamos apsaugos inspekcijos 24 kabinetą adresu: Dariaus ir Girėno g. 4, Marijampolė tel. +370 615 97870, el. p. j.lazauninkas@mrd.am.lt.
Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Marijampolės regiono aplinkos apsaugos departamentas skelbia konkursą laisviems Vilkaviškio rajone suformuotam „Virbalio“ medžioklės ploto vienetui laimėti. „Virbalio“ medžioklės ploto vienetas, suformuotas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, kurio bendras plotas 1359,2 ha, laukai – 1270,8 ha, ne medžioklės plotai – 88,5 ha. Metinis mokestis už medžiojamųjų gyvūnų naudojimą – 523,00 Lt. Konkurso dalyvio įnašas 50 Lt įnašas sumokamas į Marijampolės RAAD AB DNB banko sąskaitą Nr. LT594010040800090046. Konkurso dalyvis pasiūlymą pateikia užklijuotuose vokuose su užrašu „Leidimo naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius „Virbalio“ medžioklės ploto vienete išdavimo konkursui, neatplėšti iki 2013 m. liepos 3 d. 13 val. Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Marijampolės regiono aplinkos apsaugos departamento Gyvosios gamos apsaugos inspekcijai adresu: Dariaus ir Girėno g. 4, LT-68176 Marijampolė. Dokumentai ir pasiūlymai pateikiami lietuvių kalba.
Pasiūlymai priimami iki 2013 m. liepos 3 d., 12 val.. Vokų atplėšimo procedūros pradžia 2013 m. liepos 3 d., 13 val., adresu: Dariaus ir Girėno g. 4, Marijampolė.
Dėl išsamesnės informacijos kreiptis į Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Marijampolės regiono aplinkos apsaugos departamento Gyvosios gamos apsaugos inspekcijos 24 kabinetą adresu: Dariaus ir Girėno g. 4, Marijampolė tel. +370 615 97870, el. p. j.lazauninkas@mrd.am.lt.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- Sakalelis
- Stažuotojas
- Posts: 179
- Joined: 2009-Jun-18 14:45
- Location: Utena
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
Oho, net krumu nera, laukai – 1270,8 ha. Nu kokia lape gal ir sumedziotummedziotojas wrote:SKELBIMAS
Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Marijampolės regiono aplinkos apsaugos departamentas skelbia konkursą laisviems Vilkaviškio rajone suformuotam „Virbalio“ medžioklės ploto vienetui laimėti. „Virbalio“ medžioklės ploto vienetas, suformuotas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, kurio bendras plotas 1359,2 ha, laukai – 1270,8 ha, ne medžioklės plotai – 88,5 ha. Metinis mokestis už medžiojamųjų gyvūnų naudojimą – 523,00 Lt. Konkurso dalyvio įnašas 50 Lt įnašas sumokamas į Marijampolės RAAD AB DNB banko sąskaitą Nr. LT594010040800090046. Konkurso dalyvis pasiūlymą pateikia užklijuotuose vokuose su užrašu „Leidimo naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius „Virbalio“ medžioklės ploto vienete išdavimo konkursui, neatplėšti iki 2013 m. liepos 3 d. 13 val. Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Marijampolės regiono aplinkos apsaugos departamento Gyvosios gamos apsaugos inspekcijai adresu: Dariaus ir Girėno g. 4, LT-68176 Marijampolė. Dokumentai ir pasiūlymai pateikiami lietuvių kalba.
Pasiūlymai priimami iki 2013 m. liepos 3 d., 12 val.. Vokų atplėšimo procedūros pradžia 2013 m. liepos 3 d., 13 val., adresu: Dariaus ir Girėno g. 4, Marijampolė.
Dėl išsamesnės informacijos kreiptis į Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Marijampolės regiono aplinkos apsaugos departamento Gyvosios gamos apsaugos inspekcijos 24 kabinetą adresu: Dariaus ir Girėno g. 4, Marijampolė tel. +370 615 97870, el. p. j.lazauninkas@mrd.am.lt.
![Razz :P](./images/smilies/tease.gif)
-
- Jaunas medžiotojas
- Posts: 406
- Joined: 2006-Nov-09 12:13
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
Sita Virbalio plota zinau.
Oziu ir stirnu ten - daug
Sernai - vasariniai ant paseliu. Sumedziot imanoma, ir netgi reikia nes daug paseliu yra.
Lapiu - vidutiniskai
Kiskiu - daug
Issinuomociau, bet viena beda - kurmi toli vaziuot.....
Oziu ir stirnu ten - daug
Sernai - vasariniai ant paseliu. Sumedziot imanoma, ir netgi reikia nes daug paseliu yra.
Lapiu - vidutiniskai
Kiskiu - daug
Issinuomociau, bet viena beda - kurmi toli vaziuot.....
Dievas sukure zmones skirtingus. Koltas juos sulygino.
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
Leidimams naudoti medžiojamųjų gyvūnų ištekliams „Šilas“, „ Bestraigiškės“, „Dzirmiškis“ mežiolės plotuose konkurso rezultatai
2013-07-15
Š. m. liepos 9 d. Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamente vyko konkursas Leidimams naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius „Bestraigiškės“, „Šilas“ ir „Dzirmiškis“ medžioklės plotų vienetuose. Viso gauta 83 vnt. vokų, kuriuose nurodytos kasmetinės savanoriškos įmokos. Konkurso komisija, išnagrinėjusi konkurso dalyvių pasiūlymus, sudarė konkurso dalyvių pasiūlymų lentelę siūlomoms kasmetinėms savanoriškoms įmokoms mažėjimo tvarka ir nustatė konkursus laimėjusius dalyvius: Leidimą naudoti medžiojamųjų išteklius „Bestraigiškės“ ir „ Dzirmiškis“ medžioklės plotų vienetams didžiausią savanorišką įmoką pasiūlė ir konkursą laimėjo UAB „AMA FOREST“, „Šilas“ medžioklės plotų vienetui didžiausią savanorišką įmoką pasiūlė ir konkursą laimėjo Gintautas Drangauskas.
Jolita Matulevičienė, GGAI vyresn. specialistė.
2013-07-15
Š. m. liepos 9 d. Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamente vyko konkursas Leidimams naudoti medžiojamųjų gyvūnų išteklius „Bestraigiškės“, „Šilas“ ir „Dzirmiškis“ medžioklės plotų vienetuose. Viso gauta 83 vnt. vokų, kuriuose nurodytos kasmetinės savanoriškos įmokos. Konkurso komisija, išnagrinėjusi konkurso dalyvių pasiūlymus, sudarė konkurso dalyvių pasiūlymų lentelę siūlomoms kasmetinėms savanoriškoms įmokoms mažėjimo tvarka ir nustatė konkursus laimėjusius dalyvius: Leidimą naudoti medžiojamųjų išteklius „Bestraigiškės“ ir „ Dzirmiškis“ medžioklės plotų vienetams didžiausią savanorišką įmoką pasiūlė ir konkursą laimėjo UAB „AMA FOREST“, „Šilas“ medžioklės plotų vienetui didžiausią savanorišką įmoką pasiūlė ir konkursą laimėjo Gintautas Drangauskas.
Jolita Matulevičienė, GGAI vyresn. specialistė.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
Verslininkai: niekas taip nesutvirtina sandorių, kaip medžioklės rago gausmas
lrytas.lt
Audrė Srėbalienė
2013-12-31
Kam miškininkams prireikė medžioklės plotų? Šįmet juos aukcione įsigiję verslininkai sako: niekas taip nesutvirtina sandorių, kaip medžioklės rago gausmas. Už tai per metus verta pakloti ir dešimtis tūkstančių litų.
Šie metai – pirmieji, kai dėl profesionalios, tai yra komercinės, medžioklės plotų konkursuose ėmė varžytis ir miškininkystės bendrovės, ir pavieniai medžiotojai.
Aplinkos ministerija, dar metų pradžioje įvertinusi Generalinės miškų urėdijos valdomų komercinių medžioklės plotų naudingumą, kai kurių nutarė atsisakyti.
Juose dažniausiai medžioja pavieniai, medžiotojų būreliams nepriklausantys žmonės. Jų sumokami pinigai už leidimą nušauti šerną, stirną ar kitą žvėrį urėdijoms didelio pelno nesukrauna.
Anot aplinkos viceministro Lino Jonausko, Lietuvoje yra per 20 komercinės medžioklės plotų. Maždaug trečdalį šiemet buvo nutarta išnuomoti aukciono būdu.
Įmokos – milžiniškos
Iš aštuonių medžioklės plotų keturi jau turi šeimininkus. Leidimai jais naudotis išduoti dešimčiai metų.
Pavyzdžiui, į Alytaus rajono Veisiejų miškų urėdijoje esantį Bestraigiškės medžioklės plotą, užimantį vos 1086 hektarus, pretendavo daugiausia – net 41 aukciono dalyvis. Laimėtoja – miškininkystės bendrovė „Ama Forester”, pasiūliusi kone 160 tūkst. litų, iš konkurso pasitraukė.
„Norėjome pabandyti. Galbūt ta patirtis pravers ateityje. Turėti savo medžioklės plotus užsienyje miškininkams įprasta”, – sakė šios bendrovės vadovas Audrius Dulskas.
Baigiantis spaliui Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamentas leidimą valdyti Bestraigiškės medžioklės plotą išdavė „fiziniam asmeniui” kauniečiui Alvydui Šepučiui, už jį pasiūliusiam apie 70 tūkst. litų savanorišką įmoką. Kone iš karto jis įregistravo medžiotojų būrelį „Trys vilkai”.
Sujudimo netrūko ir pavasarį, kai buvo paskelbtas Kėdainių miškų urėdijoje esančio Ąžuoloto medžioklės ploto aukcionas. Kėdainiai – regionas, kuriame didžiausias žvėrių tankis.
Iš trijų dešimčių aukciono dalyvių didžiausią įmoką – net 203 tūkst. litų pasiūlė veiklos net nevykdanti Keturvalakių žemės ūkio bendrovė. Tai kone 50 kartų daugiau, nei už miško hektarą moka būreliai.
Skandalo audra iš aukciono laivo išstūmė ir ją, ir bendrovę „Autoarena”, mojavusią maždaug 100 tūkst. litų metine įmoka. Tad teisę šeimininkauti 1700 ha Ąžuolote gavo miškininkystės bendrovė „Dzūkijos miškas”. Ji už tai įsipareigojo kasmet sumokėti po 76 tūkst. litų.
Vilios užsieniečius
„Įmoka už medžioklės valdas – nemenka. Bet visas mūsų įmonės verslas, pradedant medienos ruošimu, medžiokle, baigiant grybais ir uogomis, yra susijęs su mišku. Kasmet užsidirbame nemažai pelno”, – patikino miškininkystės bendrovės „Dzūkijos miškas” generalinis direktorius Sergejus Lavrenovas.
Jo teigimu, kol kas Ąžuolote niekas nemedžioja. Žvėrys šeriami viliantis, kad jų bandos pagausės. Jei tai pavyks, ateityje į medžioklę bus bandoma prisivilioti užsieniečių ir taip užsidirbti papildomų pajamų.
Kita vertus, kai teigia S.Lavrenovas, medžioklės plotas – tai ir miškininkystės įmonės įvaizdžio dalis.
Medžioklė, kai į ją sukviečiami verslo partneriai iš užsienio, neišvengiamai daro teigiamą įtaką verslo plėtrai.
„Medžioklė juk suartina. Tai vieta, kur galima ir daugybę problemų išspręsti, ir būsimus sandorius aptarti”, – užsiminė S.Lavrenovas.
Bendrovė jau audžia planus, kaip ateityje įrengti aptvarus ir juose užauginti žvėrių ne tik trofėjinei medžioklei, bet ir tam, kad jų būtų galima parduoti žvėrieną naudojančioms mėsos perdirbimo įmonėms.
Konkursai dar nesibaigė
Iš aštuonių šįmet vykusių aukcionų naujų šeimininkų Dzūkijoje dar neturi Dzirmiškės ir Šilo komercinės medžioklės plotai. Konkursai dar nesibaigę ir dėl Lenkelių bei Žagarės medžioklės plotų.
Pigiausiai – už 18 765 litų metinę įmoką – aukcione Virbalio medžioklės plotą išsinuomojo privatus asmuo. Dar vienam žmogui už 53,2 tūkst. litų metinę įmoką atiteko 1725 ha dydžio Gudžiūnų medžioklės valdos Kėdainių rajone.
Be pasiūlytos kasmetės savanoriškos įmokos, medžioklės plotų naudotojai kasmet turės sumokėti ir mokesčius už medžiojamų gyvūnų išteklių naudojimą.
Aplinkos viceministro L.Jonausko teigimu, komercinių medžioklės plotų aukcionų sąlygos šiuo metu gerokai patobulintos. Pavyzdžiui, numatytas 20 tūkst. litų užstatas.
Jei aukciono laimėtojas sumanys pasitraukti, užstatas jam nebus sugrąžintas.
Medžiotojų mokesčiai – kuklesni
Lietuvoje medžiokliniai ginklai išduoti maždaug 31 tūkst. asmenų. Iš jų įvairioms medžiotojų draugijoms priklauso apie 27 tūkst. žmonių.
Vidutinis medžioklės ploto dydis Lietuvoje yra 8650 ha. Didžiausi plotai – per 9000 ha – suformuoti Kauno, Tauragės ir Telšių apskrityse.
Vidutiniškai medžiotojų būrelio metinis pajamų fondas 13 tūkst. 350 litų, vienas narys sumoka apie 325 litus. Iš jų mokesčiams už medžiojamų gyvūnų išteklių naudojimą sumokama kone pusė būrelio metinio biudžeto.
Gyvūnams šerti ir kitoms reikmėms tenka skirti maždaug 42 proc. būrelio biudžeto.
Rezga aferą?
Eugenijus Tijušas, Lietuvos medžiotojų ir žvejų draugijos pirmininko pavaduotojas medžioklei:
„Miškų urėdijoms priklausančių profesionaliosios (komercinės) medžioklės plotų yra labai nedaug. Lietuvoje juk veikia kone 1000 medžiotojų kolektyvų, mokančių valstybei nemenkus mokesčius.
Žinoma, urėdijos tuose komerciniuose plotuose gerai tvarkėsi, gyvūnų ten yra gana gausiai. Tai teikia tam tikro patrauklumo. Tačiau pačios urėdijos iš tų profesionaliosios medžioklės plotų didelių pajamų neturi. Jų svarbiausia veikla susijusi su pačiais miškais.
Vis dėlto tos į padanges aukcionuose iškeltos nuomos kainos verčia stebėtis. Arba ten rezgamos aferos, arba absoliučiai nesuvokiama, kas yra medžioklės plotas ir kaip juo reikia rūpintis.
Iš kepurės šaunama į tokias sumas, kurios kelia įtarimą, kad žmonės, jas siūlantys, vargu ar sugeba skaičiuoti. Juk leidimas išduodamas 10 metų. O reikia, be mokesčių, mokamų kasmet, ir dar daugiau investuoti: šerti žvėris, jei jie pridarys žalos ūkininkams – ją atlyginti.
Pavyzdžiui, mano paties medžiotojų klubas „Elnias” valdo arti 12 tūkst. hektarų medžioklės ploto, kuriame yra apie 5000 ha miškų. Ir per metus valstybei už teisę naudotis medžiojamų gyvūnų ištekliais sumokame apie 11 tūkst. litų. Be jų, papildomai dar reikia išleisti pinigų pašarams bei jų aikštelėms įrengti – žvėrims nuo žemės ūkio pasėlių nuvilioti.”
lrytas.lt
Audrė Srėbalienė
2013-12-31
Kam miškininkams prireikė medžioklės plotų? Šįmet juos aukcione įsigiję verslininkai sako: niekas taip nesutvirtina sandorių, kaip medžioklės rago gausmas. Už tai per metus verta pakloti ir dešimtis tūkstančių litų.
Šie metai – pirmieji, kai dėl profesionalios, tai yra komercinės, medžioklės plotų konkursuose ėmė varžytis ir miškininkystės bendrovės, ir pavieniai medžiotojai.
Aplinkos ministerija, dar metų pradžioje įvertinusi Generalinės miškų urėdijos valdomų komercinių medžioklės plotų naudingumą, kai kurių nutarė atsisakyti.
Juose dažniausiai medžioja pavieniai, medžiotojų būreliams nepriklausantys žmonės. Jų sumokami pinigai už leidimą nušauti šerną, stirną ar kitą žvėrį urėdijoms didelio pelno nesukrauna.
Anot aplinkos viceministro Lino Jonausko, Lietuvoje yra per 20 komercinės medžioklės plotų. Maždaug trečdalį šiemet buvo nutarta išnuomoti aukciono būdu.
Įmokos – milžiniškos
Iš aštuonių medžioklės plotų keturi jau turi šeimininkus. Leidimai jais naudotis išduoti dešimčiai metų.
Pavyzdžiui, į Alytaus rajono Veisiejų miškų urėdijoje esantį Bestraigiškės medžioklės plotą, užimantį vos 1086 hektarus, pretendavo daugiausia – net 41 aukciono dalyvis. Laimėtoja – miškininkystės bendrovė „Ama Forester”, pasiūliusi kone 160 tūkst. litų, iš konkurso pasitraukė.
„Norėjome pabandyti. Galbūt ta patirtis pravers ateityje. Turėti savo medžioklės plotus užsienyje miškininkams įprasta”, – sakė šios bendrovės vadovas Audrius Dulskas.
Baigiantis spaliui Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamentas leidimą valdyti Bestraigiškės medžioklės plotą išdavė „fiziniam asmeniui” kauniečiui Alvydui Šepučiui, už jį pasiūliusiam apie 70 tūkst. litų savanorišką įmoką. Kone iš karto jis įregistravo medžiotojų būrelį „Trys vilkai”.
Sujudimo netrūko ir pavasarį, kai buvo paskelbtas Kėdainių miškų urėdijoje esančio Ąžuoloto medžioklės ploto aukcionas. Kėdainiai – regionas, kuriame didžiausias žvėrių tankis.
Iš trijų dešimčių aukciono dalyvių didžiausią įmoką – net 203 tūkst. litų pasiūlė veiklos net nevykdanti Keturvalakių žemės ūkio bendrovė. Tai kone 50 kartų daugiau, nei už miško hektarą moka būreliai.
Skandalo audra iš aukciono laivo išstūmė ir ją, ir bendrovę „Autoarena”, mojavusią maždaug 100 tūkst. litų metine įmoka. Tad teisę šeimininkauti 1700 ha Ąžuolote gavo miškininkystės bendrovė „Dzūkijos miškas”. Ji už tai įsipareigojo kasmet sumokėti po 76 tūkst. litų.
Vilios užsieniečius
„Įmoka už medžioklės valdas – nemenka. Bet visas mūsų įmonės verslas, pradedant medienos ruošimu, medžiokle, baigiant grybais ir uogomis, yra susijęs su mišku. Kasmet užsidirbame nemažai pelno”, – patikino miškininkystės bendrovės „Dzūkijos miškas” generalinis direktorius Sergejus Lavrenovas.
Jo teigimu, kol kas Ąžuolote niekas nemedžioja. Žvėrys šeriami viliantis, kad jų bandos pagausės. Jei tai pavyks, ateityje į medžioklę bus bandoma prisivilioti užsieniečių ir taip užsidirbti papildomų pajamų.
Kita vertus, kai teigia S.Lavrenovas, medžioklės plotas – tai ir miškininkystės įmonės įvaizdžio dalis.
Medžioklė, kai į ją sukviečiami verslo partneriai iš užsienio, neišvengiamai daro teigiamą įtaką verslo plėtrai.
„Medžioklė juk suartina. Tai vieta, kur galima ir daugybę problemų išspręsti, ir būsimus sandorius aptarti”, – užsiminė S.Lavrenovas.
Bendrovė jau audžia planus, kaip ateityje įrengti aptvarus ir juose užauginti žvėrių ne tik trofėjinei medžioklei, bet ir tam, kad jų būtų galima parduoti žvėrieną naudojančioms mėsos perdirbimo įmonėms.
Konkursai dar nesibaigė
Iš aštuonių šįmet vykusių aukcionų naujų šeimininkų Dzūkijoje dar neturi Dzirmiškės ir Šilo komercinės medžioklės plotai. Konkursai dar nesibaigę ir dėl Lenkelių bei Žagarės medžioklės plotų.
Pigiausiai – už 18 765 litų metinę įmoką – aukcione Virbalio medžioklės plotą išsinuomojo privatus asmuo. Dar vienam žmogui už 53,2 tūkst. litų metinę įmoką atiteko 1725 ha dydžio Gudžiūnų medžioklės valdos Kėdainių rajone.
Be pasiūlytos kasmetės savanoriškos įmokos, medžioklės plotų naudotojai kasmet turės sumokėti ir mokesčius už medžiojamų gyvūnų išteklių naudojimą.
Aplinkos viceministro L.Jonausko teigimu, komercinių medžioklės plotų aukcionų sąlygos šiuo metu gerokai patobulintos. Pavyzdžiui, numatytas 20 tūkst. litų užstatas.
Jei aukciono laimėtojas sumanys pasitraukti, užstatas jam nebus sugrąžintas.
Medžiotojų mokesčiai – kuklesni
Lietuvoje medžiokliniai ginklai išduoti maždaug 31 tūkst. asmenų. Iš jų įvairioms medžiotojų draugijoms priklauso apie 27 tūkst. žmonių.
Vidutinis medžioklės ploto dydis Lietuvoje yra 8650 ha. Didžiausi plotai – per 9000 ha – suformuoti Kauno, Tauragės ir Telšių apskrityse.
Vidutiniškai medžiotojų būrelio metinis pajamų fondas 13 tūkst. 350 litų, vienas narys sumoka apie 325 litus. Iš jų mokesčiams už medžiojamų gyvūnų išteklių naudojimą sumokama kone pusė būrelio metinio biudžeto.
Gyvūnams šerti ir kitoms reikmėms tenka skirti maždaug 42 proc. būrelio biudžeto.
Rezga aferą?
Eugenijus Tijušas, Lietuvos medžiotojų ir žvejų draugijos pirmininko pavaduotojas medžioklei:
„Miškų urėdijoms priklausančių profesionaliosios (komercinės) medžioklės plotų yra labai nedaug. Lietuvoje juk veikia kone 1000 medžiotojų kolektyvų, mokančių valstybei nemenkus mokesčius.
Žinoma, urėdijos tuose komerciniuose plotuose gerai tvarkėsi, gyvūnų ten yra gana gausiai. Tai teikia tam tikro patrauklumo. Tačiau pačios urėdijos iš tų profesionaliosios medžioklės plotų didelių pajamų neturi. Jų svarbiausia veikla susijusi su pačiais miškais.
Vis dėlto tos į padanges aukcionuose iškeltos nuomos kainos verčia stebėtis. Arba ten rezgamos aferos, arba absoliučiai nesuvokiama, kas yra medžioklės plotas ir kaip juo reikia rūpintis.
Iš kepurės šaunama į tokias sumas, kurios kelia įtarimą, kad žmonės, jas siūlantys, vargu ar sugeba skaičiuoti. Juk leidimas išduodamas 10 metų. O reikia, be mokesčių, mokamų kasmet, ir dar daugiau investuoti: šerti žvėris, jei jie pridarys žalos ūkininkams – ją atlyginti.
Pavyzdžiui, mano paties medžiotojų klubas „Elnias” valdo arti 12 tūkst. hektarų medžioklės ploto, kuriame yra apie 5000 ha miškų. Ir per metus valstybei už teisę naudotis medžiojamų gyvūnų ištekliais sumokame apie 11 tūkst. litų. Be jų, papildomai dar reikia išleisti pinigų pašarams bei jų aikštelėms įrengti – žvėrims nuo žemės ūkio pasėlių nuvilioti.”
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- Strelcius
- Super Men
- Posts: 3719
- Joined: 2006-Aug-01 21:30
- Location: Kaunas
- Contact:
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
tuoj susprogs is pavydo dede Eugenijus ![Sad :(](./images/smilies/sad.gif)
![Sad :(](./images/smilies/sad.gif)
Lietuvis
- svetimas
- Administratorius
- Posts: 2623
- Joined: 2006-Jul-30 18:32
- Location: kaunas
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
O gal dede Eugenijus masto blaivia galva, net butu galima tavo sefui nurasyt medziokles kaštus i firmos islaidas, paziureciau kaip tada giedotu. o tu Edma naiviai tikies kad ten medziosi kaip darbuotojas
na nebent varovu pabusi dedem sernus pavaikysi ![Very Happy :D](./images/smilies/biggrin.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/biggrin.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/biggrin.gif)
Gyvenu, kad medžiočiau - medžioju, kad širdis atsigautu
- Strelcius
- Super Men
- Posts: 3719
- Joined: 2006-Aug-01 21:30
- Location: Kaunas
- Contact:
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
Mindaugai, man giliai poxui kas, kur ir uz kiek medzioja. imoniu islaidose tie pinigai dabar ir yra, nesupratau ka cia norejai pasakyt.
svetimu babkiu neskaiciuoju ir nesiulau to daryt kitiem. tam yra VMI. as sitoj vietoj matau tik nesveika pavyda, kad yra gudresniu ir turtingesniu zmoniu galinciu sau leist tokias islaidas. tu man Mindaugai pasakyk kodel nekyla joks pisinys kai turtingi dedes perka imones vardu automobilius po 500 000 pinigu? kur tu matai skirtuma? juk tu irgi negali sau leist tokiu islaidu. vienas elnias komerciniuose kainuoja 10-15t., bet taipogi niekam del to neskauda kiausiniu, imones organizuoja savo verslo partneriam ir darbuotojam (ta kurioj dirbu taipogi ir varyt eina varovai
) medziokles komerciniuose plotuose. nu irgi niekam neuzkliuvo. o kai imones isigyja tuos pacius plotus teisetai, kyla sarsalas. kodel? todel, kad interesu tuose ar kituose plotuose turejo ir turi kiti subjektai.
tai Minde pasakyk tu man, koks tau skirtumas kas, kur ir uz kiek medzioja, kokius ginklus perka, kokiais dzipais vazineja ar kokius namus stato? kas cia jptvm socializmas? aukcionuose isparduoti plotai is niekur neatsirado ir niekur nepradingo, tik pasikeite savininkas, nes buves savininkas nesugebejo ju pelningai tvarkyti. o jei dabartiniam savininkui atrodo, kad 50t., kasmetine investicija jam apsimoka, tai del to niekam neturi skaudet galvos, kaip kad neskauda galvos del investiciju i miska, kur sumos yra milijonines ar transporta. koks skirtumas ar turtingas dede nuvaziavo i komercinius ir sumedziojo elnia uz 15 t., ar jis nusipirko pacius plotus su visais elniais? tie pinigai kuriu cia taip gaili Tijusas patenka ne kur kitur, bet i LR Valstybes biudzeta ir netiesiogiai i kiekvieno piliecio kisene.
Peace!![Very Happy :D](./images/smilies/biggrin.gif)
svetimu babkiu neskaiciuoju ir nesiulau to daryt kitiem. tam yra VMI. as sitoj vietoj matau tik nesveika pavyda, kad yra gudresniu ir turtingesniu zmoniu galinciu sau leist tokias islaidas. tu man Mindaugai pasakyk kodel nekyla joks pisinys kai turtingi dedes perka imones vardu automobilius po 500 000 pinigu? kur tu matai skirtuma? juk tu irgi negali sau leist tokiu islaidu. vienas elnias komerciniuose kainuoja 10-15t., bet taipogi niekam del to neskauda kiausiniu, imones organizuoja savo verslo partneriam ir darbuotojam (ta kurioj dirbu taipogi ir varyt eina varovai
![Very Happy :D](./images/smilies/biggrin.gif)
tai Minde pasakyk tu man, koks tau skirtumas kas, kur ir uz kiek medzioja, kokius ginklus perka, kokiais dzipais vazineja ar kokius namus stato? kas cia jptvm socializmas? aukcionuose isparduoti plotai is niekur neatsirado ir niekur nepradingo, tik pasikeite savininkas, nes buves savininkas nesugebejo ju pelningai tvarkyti. o jei dabartiniam savininkui atrodo, kad 50t., kasmetine investicija jam apsimoka, tai del to niekam neturi skaudet galvos, kaip kad neskauda galvos del investiciju i miska, kur sumos yra milijonines ar transporta. koks skirtumas ar turtingas dede nuvaziavo i komercinius ir sumedziojo elnia uz 15 t., ar jis nusipirko pacius plotus su visais elniais? tie pinigai kuriu cia taip gaili Tijusas patenka ne kur kitur, bet i LR Valstybes biudzeta ir netiesiogiai i kiekvieno piliecio kisene.
Peace!
![Very Happy :D](./images/smilies/biggrin.gif)
Lietuvis
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
Komercinė medžioklė ir komercinis melžimas – kas ką ?
Juozas SKRIPKAUSKAS
„ŪP“ korespondentas
Ūkininkas Zigmantas Jasas (dešinėje) ir Skuodo r. ūkininkų lyderis Kazimieras Jucevičius neįsivaizduoja, kaip verstis šalia miškų, kuriuose šernų knibždėte knibžda. Komercinės medžioklės plotus miškininkai saugo po devyniais užraktais, o eiliniam ūkininkui priklausančiose komercinio melžimo pievose šeimininkaujantys šernai iš komercinių medžioklės plotų nuosavybės teisių nepaiso. Tokia kasdienybė, žemdirbiui nešanti didžiulius nuostolius, o miškininkams – tūkstantinius pelnus. Deja, laukinių žvėrių antplūdžio problemos nesprendžia niekas, nepadėjo net afrikinis kiaulių maras – po šernų naikinimo vajaus šių padarų Žemaitijoje tik pagausėjo. Tad į komercines medžiokles plūstantys užsieniečiai pinigų joms negaili, o komercinį, centų vertą ūkininkų pieną ne visada kam ir įsiūlysi.
Nukentėjo nuo šernų
Likimas šias dvi komercines veiklas įtaisė vieną greta kitos: Kretingos miškų urėdijai priklausantis Ledžių miškas ribojasi su Skuodo r. ūkininkų laukais. Ūkininkų karvėms į mišką nereikia, o štai urėdijos globojami šernai pievose šeimininkauja lyg savo namuose. Šį pavasarį apie 60 ha ūkininkui Zigmantui Jasui priklausančių pievų ir ganyklų laukinės kiaulės taip sumaitojo, kad šienapjovė per jas niekaip nepervažiuos.
– Šernai mano ganyklose triūsė ir praėjusį pavasarį. Valdžia žalą atlygino, už gautą kompensaciją pievas išlyginau, pagal galimybes atsėjau nauja žole, kuri neblogai sužaliavo. Tikėjausi ir karves čia ganyti, ir pašarų žiemai paruošti. Deja, šernai šiemet taip įsismarkavo, kad laukuose žalių plotų beveik nepaliko. Galbūt ir šiemet žalą atlygins, tačiau koks čia ūkininkavimas, jeigu kiekvienais metais reikia sukti galvą, kaip pievas atnaujinti. Ne tam nuostolius šalinau, kad šiemet patirčiau dar didesnius. Išarti visų laukų negaliu, nes neturėsiu kur gyvulių ganyti arba teks jų skaičių mažinti, – širdgėlą liejo į suniokotus laukus mus atvežęs ūkininkas Z. Jasas.
Nemato išeities
Lietuvos ūkininkų sąjungos Skuodo skyriaus pirmininkas Kazimieras Jucevičius, žvelgdamas į šernų veiklos padarinius, tik galvą kraipė ir svarstė, kokia išeitis ūkininkui būtų priimtina.
– Yra ir daugiau nuo šios problemos kenčiančių ūkininkų. Kieno tik nepaklausi, kas Žalgirių k. pusėje žemių turi, nuostolių pridaryta visiems. Čia Kretingos miškų urėdijos komerciniai medžioklės plotai, jie suka savo „biznį“. Niekas nieko nesako, tegul veža tuos užsieniečius, bet vietos žmonių į bankrotą tegul nestumia. Ką dabar ūkininkui daryti, 60 ha sunaikinta, iš kur pašarą pirks, kuo 30 melžiamų karvių ir tiek pat prieauglio šers? Juk ne vieno ir ne kelių dešimčių šernų praeita, o šimtų. Žemė taip „sukultivuota“, kad iškart sėti galima, geriausiais žemės dirbimo agregatais taip nepadarysi. Šernų skaičių reguliuotų ar tvora savo plotus atitvertų, jei jie iš to užsidirba gerus pinigus. Juk svetimiems medžiotojams čia nė pasirodyti neleidžiama, įeisi – būsi brakonierius, – svarstė K. Jucevičius.
Z. Jasas pridūrė, kad šernai dar ir sočiai pašeriami specialiai tam įrengtose šėryklose.
– Yra čia netoliese, už mano miško, žvėrių šėryklos, šeria nuolat. Kiek metų prašau, kad tas šėryklas toliau į miško gilumą nukeltų. Specialiai po pat nosimi įrengė, šernus augina ir ūkininkams nuostolius daro. Ten net spyna pakabinta, kelias prie šėryklų uždarytas. Komercija mat, – pasakojo Skuodo r. ūkininkas.
Pataria nenurimti
Ką ūkininkui reiškia kiekvienais metais kreiptis į seniūniją, kviesti komisiją ir kartu su ja vaikščioti po šernų išknistus laukus, laukti, kokio dydžio kompensacija bus paskirta? Paskui iš naujo tvarkyti pievas, jas atsėti, saugoti nuo žvėrių, gyvulių sąskaita taupyti pašarą, o pavasarį ir vėl išvysti jau regėtą vaizdelį? Tai pats tiesiausias kelias į bankrotą.
Skuodo r. Aplinkos apsaugos agentūros vedėjas Algimantas Skersis neslepia, kad problema sudėtinga, tačiau ir nuo paties ūkininko priklauso, kaip į jį žiūrės miško žvėrių populiaciją reguliuojantys prižiūrėtojai.
– Yra tvarka, pagal kurią ūkininkui iš specialaus aplinkos apsaugos fondo atlyginama žvėrių padaryta žala. Sudaroma komisija, kuri įvertina nuostolius, už gautas lėšas ūkininkas gali atkurti suniokotų pievų ar pasėlių būklę. Žinoma, jeigu tai kartojasi kasmet, verta pagalvoti apie kitokias priemones. Medžioklės plotus kontroliuojantys būreliai turėtų finansuoti tvorų aplink tokius sklypus tvėrimą, įvairių cheminių medžiagų ar garsinių priemonių naudojimą. Be to, jeigu ūkininkas yra medžiotojas, jis turi teisę reikalauti, o medžioklės būrelis privalo jam išduoti medžioklės lapą saviems laukams nuo šernų saugoti. Manau, labiausiai medžiotojų klubus sudrausmintų ūkininkų atkaklumas, nuolatinis kreipimasis dėl patirtos žalos atlyginimo, gal net į teismą, kuris nuostolius įvertintų kompleksiškai, o medžiotojai patirtų akivaizdžių praradimų. Nustatyti, kiek tų šernų miškuose, kada pasiekiama riba, kai jų šaudyti nebereikėtų, gana sudėtinga, juk miškas – ne ferma, į kurią įėjęs karves gali suskaičiuoti, – sakė agentūros vedėjas A. Skersis.
Minėtų reikalavimų privalo laikytis ir urėdijos, kurių miškuose įrengti komercinės medžioklės plotai. Kretingos miškų urėdijos atstovai ne kartą yra tvirtinę, kad finansuoja tvorų tvėrimą, kitas priemones, atgrasančias laukinius žvėris nuo žemės ūkio augalų niokojimo. Deja, kasmet ūkininkai pateikia vis naujų įrodymų, kad naudos iš tokios veiklos nedaug.
Juozas SKRIPKAUSKAS
„ŪP“ korespondentas
Ūkininkas Zigmantas Jasas (dešinėje) ir Skuodo r. ūkininkų lyderis Kazimieras Jucevičius neįsivaizduoja, kaip verstis šalia miškų, kuriuose šernų knibždėte knibžda. Komercinės medžioklės plotus miškininkai saugo po devyniais užraktais, o eiliniam ūkininkui priklausančiose komercinio melžimo pievose šeimininkaujantys šernai iš komercinių medžioklės plotų nuosavybės teisių nepaiso. Tokia kasdienybė, žemdirbiui nešanti didžiulius nuostolius, o miškininkams – tūkstantinius pelnus. Deja, laukinių žvėrių antplūdžio problemos nesprendžia niekas, nepadėjo net afrikinis kiaulių maras – po šernų naikinimo vajaus šių padarų Žemaitijoje tik pagausėjo. Tad į komercines medžiokles plūstantys užsieniečiai pinigų joms negaili, o komercinį, centų vertą ūkininkų pieną ne visada kam ir įsiūlysi.
Nukentėjo nuo šernų
Likimas šias dvi komercines veiklas įtaisė vieną greta kitos: Kretingos miškų urėdijai priklausantis Ledžių miškas ribojasi su Skuodo r. ūkininkų laukais. Ūkininkų karvėms į mišką nereikia, o štai urėdijos globojami šernai pievose šeimininkauja lyg savo namuose. Šį pavasarį apie 60 ha ūkininkui Zigmantui Jasui priklausančių pievų ir ganyklų laukinės kiaulės taip sumaitojo, kad šienapjovė per jas niekaip nepervažiuos.
– Šernai mano ganyklose triūsė ir praėjusį pavasarį. Valdžia žalą atlygino, už gautą kompensaciją pievas išlyginau, pagal galimybes atsėjau nauja žole, kuri neblogai sužaliavo. Tikėjausi ir karves čia ganyti, ir pašarų žiemai paruošti. Deja, šernai šiemet taip įsismarkavo, kad laukuose žalių plotų beveik nepaliko. Galbūt ir šiemet žalą atlygins, tačiau koks čia ūkininkavimas, jeigu kiekvienais metais reikia sukti galvą, kaip pievas atnaujinti. Ne tam nuostolius šalinau, kad šiemet patirčiau dar didesnius. Išarti visų laukų negaliu, nes neturėsiu kur gyvulių ganyti arba teks jų skaičių mažinti, – širdgėlą liejo į suniokotus laukus mus atvežęs ūkininkas Z. Jasas.
Nemato išeities
Lietuvos ūkininkų sąjungos Skuodo skyriaus pirmininkas Kazimieras Jucevičius, žvelgdamas į šernų veiklos padarinius, tik galvą kraipė ir svarstė, kokia išeitis ūkininkui būtų priimtina.
– Yra ir daugiau nuo šios problemos kenčiančių ūkininkų. Kieno tik nepaklausi, kas Žalgirių k. pusėje žemių turi, nuostolių pridaryta visiems. Čia Kretingos miškų urėdijos komerciniai medžioklės plotai, jie suka savo „biznį“. Niekas nieko nesako, tegul veža tuos užsieniečius, bet vietos žmonių į bankrotą tegul nestumia. Ką dabar ūkininkui daryti, 60 ha sunaikinta, iš kur pašarą pirks, kuo 30 melžiamų karvių ir tiek pat prieauglio šers? Juk ne vieno ir ne kelių dešimčių šernų praeita, o šimtų. Žemė taip „sukultivuota“, kad iškart sėti galima, geriausiais žemės dirbimo agregatais taip nepadarysi. Šernų skaičių reguliuotų ar tvora savo plotus atitvertų, jei jie iš to užsidirba gerus pinigus. Juk svetimiems medžiotojams čia nė pasirodyti neleidžiama, įeisi – būsi brakonierius, – svarstė K. Jucevičius.
Z. Jasas pridūrė, kad šernai dar ir sočiai pašeriami specialiai tam įrengtose šėryklose.
– Yra čia netoliese, už mano miško, žvėrių šėryklos, šeria nuolat. Kiek metų prašau, kad tas šėryklas toliau į miško gilumą nukeltų. Specialiai po pat nosimi įrengė, šernus augina ir ūkininkams nuostolius daro. Ten net spyna pakabinta, kelias prie šėryklų uždarytas. Komercija mat, – pasakojo Skuodo r. ūkininkas.
Pataria nenurimti
Ką ūkininkui reiškia kiekvienais metais kreiptis į seniūniją, kviesti komisiją ir kartu su ja vaikščioti po šernų išknistus laukus, laukti, kokio dydžio kompensacija bus paskirta? Paskui iš naujo tvarkyti pievas, jas atsėti, saugoti nuo žvėrių, gyvulių sąskaita taupyti pašarą, o pavasarį ir vėl išvysti jau regėtą vaizdelį? Tai pats tiesiausias kelias į bankrotą.
Skuodo r. Aplinkos apsaugos agentūros vedėjas Algimantas Skersis neslepia, kad problema sudėtinga, tačiau ir nuo paties ūkininko priklauso, kaip į jį žiūrės miško žvėrių populiaciją reguliuojantys prižiūrėtojai.
– Yra tvarka, pagal kurią ūkininkui iš specialaus aplinkos apsaugos fondo atlyginama žvėrių padaryta žala. Sudaroma komisija, kuri įvertina nuostolius, už gautas lėšas ūkininkas gali atkurti suniokotų pievų ar pasėlių būklę. Žinoma, jeigu tai kartojasi kasmet, verta pagalvoti apie kitokias priemones. Medžioklės plotus kontroliuojantys būreliai turėtų finansuoti tvorų aplink tokius sklypus tvėrimą, įvairių cheminių medžiagų ar garsinių priemonių naudojimą. Be to, jeigu ūkininkas yra medžiotojas, jis turi teisę reikalauti, o medžioklės būrelis privalo jam išduoti medžioklės lapą saviems laukams nuo šernų saugoti. Manau, labiausiai medžiotojų klubus sudrausmintų ūkininkų atkaklumas, nuolatinis kreipimasis dėl patirtos žalos atlyginimo, gal net į teismą, kuris nuostolius įvertintų kompleksiškai, o medžiotojai patirtų akivaizdžių praradimų. Nustatyti, kiek tų šernų miškuose, kada pasiekiama riba, kai jų šaudyti nebereikėtų, gana sudėtinga, juk miškas – ne ferma, į kurią įėjęs karves gali suskaičiuoti, – sakė agentūros vedėjas A. Skersis.
Minėtų reikalavimų privalo laikytis ir urėdijos, kurių miškuose įrengti komercinės medžioklės plotai. Kretingos miškų urėdijos atstovai ne kartą yra tvirtinę, kad finansuoja tvorų tvėrimą, kitas priemones, atgrasančias laukinius žvėris nuo žemės ūkio augalų niokojimo. Deja, kasmet ūkininkai pateikia vis naujų įrodymų, kad naudos iš tokios veiklos nedaug.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
- medziotojas
- Administratorius
- Posts: 19456
- Joined: 2006-Jul-07 00:32
- Location: Vilnius
Re: Komerciniai medžioklės plotai ir viskas apie juos.
Susikibo dėl mokesčių už medžioklę komerciniuose plotuose
Sniegė Balčiūnaitė
BNS
2018 m. rugpjūčio 27 d.
Foto: DELFI / Kęstutis Cemnolonskis
Siekiant efektyviau kovoti su Lietuvoje sparčiai plintančiu afrikiniu kiaulių maru ir valdyti šernų populiaciją, Aplinkos ministerija raginama mažinti įkainius valstybiniuose komercinės medžioklės plotuose.
Ministerija atkerta, kad šie plotai beveik tušti, maras šernus jau išguldė – nėra ką medžioti ir to mokesčio beveik niekas nemoka.
„Žemės ūkio ministerija siūlo finansines priemones, kaip paskatinti kiaulių augintojus jų atsisakyti, o Aplinkos ministerija nesugeba atsisakyti mokesčio, kuris padėtų valdyti priežastį – marą, kurį perneša šernai“, – piktinosi Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas „valstietis“ Kęstutis Mažeika.
Aplinkos ministerijos Gamtos apsaugos ir miškų departamento direktoriaus pavaduotojas Algirdas Klimavičius ramina, kad komercinės medžioklės plotai beveik tušti. Pasak jo, panaikinus mokesčius, nebebus iš ko atlyginti ūkininkams už šernų išknistus laukus, urėdija neturės lėšų šių plotų infrastruktūrai.
A. Klimavičiaus teigimu, dėl šernų pernešamo kiaulių maro buvo atšaukti visi mokesčiai, medžiojant šernus medžiotojų klubų ir būrelių plotuose. Kitos medžioklės taisyklės galioja tik komerciniuose plotuose, kur susimokėjus medžioti gali bet kas. Šie plotai užima apie 5 proc. visų medžioklės teritorijų.
„Tas mokestis jau sumažintas tris kartus (nuo maro epidemijos pradžios – BNS). Yra draudžiama šernus maitinti“, – BNS tvirtino A. Klimavičiaus
Valstybinių miškų urėdijos Gamtos apsaugos, gamtotvarkos, rekreacijos ir medžioklės skyrius specialistas Aleksas Žebrauskas BNS informavo, kad už pagautą šerną iki 30 kg mokamas 32 eurų mokestis, už sunkesnį – apie 79 eurų.
Dar 460 eurų tenka sumokėti už iltis. Tačiau A. Žebrauskas sako, kad šio mokesčio dabar niekas nemoka, nes nebėra tokių ilčių turinčių šernų: „Pasitaiko pavieniai atvejai“.
Už sumedžioto šerno mėsą irgi susimokama atskirai.
Dar po 25 eurus medžiotojai turi sumokėti už rytinės arba vakarinės medžioklės organizavimą.
Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas Kęstutis Mažeika įsitikinęs, kad vietoje finansinio skatinimo medžioti šernus šiuos pinigus reikėtų atiduoti ūkininkams, kurie atsisakys kiaulių.
Aplinkos ministerijos duomenimis, dabar Lietuvoje yra 25 komercinės medžioklės plotai, apimantys 151,3 tūkst. ha laukų ir miškų. Didžiausias – 25,4 tūkst. ha – plotas yra Panevėžio apylinkėse, po 10–13 tūkst. ha – Ukmergės, Marijampolės ir Joniškio rajonuose.
A. Klimavičiaus teigimu Panevėžio komercinės medžioklės plotuose šernų beveik nėra – maras juos jau išguldė.
„Ukmergėje šernų medžioklės už mokestį niekas nebesiūlo“, – teigė jis.
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnyba nurodė, kad 2016 metais Lietuvoje iš viso buvo sumedžioti 35 354 šernai, dar 659 rasti nugaišę, 2017 metais – atitinkamai 33 971 ir 2 523, o šiemet – 15 620 ir 2597. Kiek šernų sumedžiota komerciniuose plotuose bei medžiotojų būrelių teritorijose nei Aplinkos ministerija, nei Valstybinių miškų urėdija pasakyti negalėjo.
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnyba (VMVT) svarsto nuo kitų metų nebemokėti 100 eurų dydžio išmokų už sumedžiotas suaugusias šernų pateles – šios išmokos medžiotojų nesuviliojo – šernų sumedžiota tik 10–15 proc. daugiau.
Šiais metais už sumedžiotas vyresnes nei dviejų metų šernų pateles medžiotojams išmokėta 62,5 tūkst. eurų, o pernai – 290 tūkst. eurų ir užpernai – 401,5 tūkst. eurų, tačiau tada buvo ir didesnės išmokos.
Žemės ūkio ministerija nuo rugsėjo pasiūlys kiekvienam nuo 1 iki 100 kiaulių auginančiam ūkininkui, esančiam maro zonoje, sumokėti po 100 eurų už vienos kiaulės atsisakymą ir papildomai 1,5 tūkst. eurų kitų gyvūnų įsigijimui. Šiuo pasiūlymu nepasinaudoję ūkininkai galės gauti 1,5 tūkst. eurų biosaugos priemonėms savo fermose.
Iš viso tam numatoma skirti 3 mln. eurų. Finansine paskata 14-oje maru užsikrėtusių Lietuvos rajonų galės pasinaudoti maždaug 6 tūkst. ūkininkų, kurie turi 18 tūkst. kiaulių.
Kiaulių maras Lietuvoje pradėjo plisti 2013 metų pabaigoje, užkrėstiems šernams migruojant iš Baltarusijos. 2014 metais liga išplito ne tik Lietuvoje, bet ir Latvijoje, Estijoje bei Lenkijoje.
Sniegė Balčiūnaitė
BNS
2018 m. rugpjūčio 27 d.
Foto: DELFI / Kęstutis Cemnolonskis
Siekiant efektyviau kovoti su Lietuvoje sparčiai plintančiu afrikiniu kiaulių maru ir valdyti šernų populiaciją, Aplinkos ministerija raginama mažinti įkainius valstybiniuose komercinės medžioklės plotuose.
Ministerija atkerta, kad šie plotai beveik tušti, maras šernus jau išguldė – nėra ką medžioti ir to mokesčio beveik niekas nemoka.
„Žemės ūkio ministerija siūlo finansines priemones, kaip paskatinti kiaulių augintojus jų atsisakyti, o Aplinkos ministerija nesugeba atsisakyti mokesčio, kuris padėtų valdyti priežastį – marą, kurį perneša šernai“, – piktinosi Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas „valstietis“ Kęstutis Mažeika.
Aplinkos ministerijos Gamtos apsaugos ir miškų departamento direktoriaus pavaduotojas Algirdas Klimavičius ramina, kad komercinės medžioklės plotai beveik tušti. Pasak jo, panaikinus mokesčius, nebebus iš ko atlyginti ūkininkams už šernų išknistus laukus, urėdija neturės lėšų šių plotų infrastruktūrai.
A. Klimavičiaus teigimu, dėl šernų pernešamo kiaulių maro buvo atšaukti visi mokesčiai, medžiojant šernus medžiotojų klubų ir būrelių plotuose. Kitos medžioklės taisyklės galioja tik komerciniuose plotuose, kur susimokėjus medžioti gali bet kas. Šie plotai užima apie 5 proc. visų medžioklės teritorijų.
„Tas mokestis jau sumažintas tris kartus (nuo maro epidemijos pradžios – BNS). Yra draudžiama šernus maitinti“, – BNS tvirtino A. Klimavičiaus
Valstybinių miškų urėdijos Gamtos apsaugos, gamtotvarkos, rekreacijos ir medžioklės skyrius specialistas Aleksas Žebrauskas BNS informavo, kad už pagautą šerną iki 30 kg mokamas 32 eurų mokestis, už sunkesnį – apie 79 eurų.
Dar 460 eurų tenka sumokėti už iltis. Tačiau A. Žebrauskas sako, kad šio mokesčio dabar niekas nemoka, nes nebėra tokių ilčių turinčių šernų: „Pasitaiko pavieniai atvejai“.
Už sumedžioto šerno mėsą irgi susimokama atskirai.
Dar po 25 eurus medžiotojai turi sumokėti už rytinės arba vakarinės medžioklės organizavimą.
Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas Kęstutis Mažeika įsitikinęs, kad vietoje finansinio skatinimo medžioti šernus šiuos pinigus reikėtų atiduoti ūkininkams, kurie atsisakys kiaulių.
Aplinkos ministerijos duomenimis, dabar Lietuvoje yra 25 komercinės medžioklės plotai, apimantys 151,3 tūkst. ha laukų ir miškų. Didžiausias – 25,4 tūkst. ha – plotas yra Panevėžio apylinkėse, po 10–13 tūkst. ha – Ukmergės, Marijampolės ir Joniškio rajonuose.
A. Klimavičiaus teigimu Panevėžio komercinės medžioklės plotuose šernų beveik nėra – maras juos jau išguldė.
„Ukmergėje šernų medžioklės už mokestį niekas nebesiūlo“, – teigė jis.
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnyba nurodė, kad 2016 metais Lietuvoje iš viso buvo sumedžioti 35 354 šernai, dar 659 rasti nugaišę, 2017 metais – atitinkamai 33 971 ir 2 523, o šiemet – 15 620 ir 2597. Kiek šernų sumedžiota komerciniuose plotuose bei medžiotojų būrelių teritorijose nei Aplinkos ministerija, nei Valstybinių miškų urėdija pasakyti negalėjo.
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnyba (VMVT) svarsto nuo kitų metų nebemokėti 100 eurų dydžio išmokų už sumedžiotas suaugusias šernų pateles – šios išmokos medžiotojų nesuviliojo – šernų sumedžiota tik 10–15 proc. daugiau.
Šiais metais už sumedžiotas vyresnes nei dviejų metų šernų pateles medžiotojams išmokėta 62,5 tūkst. eurų, o pernai – 290 tūkst. eurų ir užpernai – 401,5 tūkst. eurų, tačiau tada buvo ir didesnės išmokos.
Žemės ūkio ministerija nuo rugsėjo pasiūlys kiekvienam nuo 1 iki 100 kiaulių auginančiam ūkininkui, esančiam maro zonoje, sumokėti po 100 eurų už vienos kiaulės atsisakymą ir papildomai 1,5 tūkst. eurų kitų gyvūnų įsigijimui. Šiuo pasiūlymu nepasinaudoję ūkininkai galės gauti 1,5 tūkst. eurų biosaugos priemonėms savo fermose.
Iš viso tam numatoma skirti 3 mln. eurų. Finansine paskata 14-oje maru užsikrėtusių Lietuvos rajonų galės pasinaudoti maždaug 6 tūkst. ūkininkų, kurie turi 18 tūkst. kiaulių.
Kiaulių maras Lietuvoje pradėjo plisti 2013 metų pabaigoje, užkrėstiems šernams migruojant iš Baltarusijos. 2014 metais liga išplito ne tik Lietuvoje, bet ir Latvijoje, Estijoje bei Lenkijoje.
Medžioklė visą laiką yra, šiek tiek, paslaptinga !
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas
Daugelį neišspręstų klausimų galime išspręsti, jei juos užmirštume ir išvažiuotume medžioti.
"Mes medžiojame ne todėl, kad žudytume, o žudome, kad medžiotume"
Ortegas Gasetas